![](https://www.document.se/wp-content/uploads/2024/07/20240616-joethu01-baltops24-stridsvagn122-dronare-usmc-polsk-skytte-12-1024x683.jpg)
Det snabbt genomdrivna Nato-medlemskapet innebär att Sverige splittras mellan två militärkommandon. Det blir i alla fall konsekvensen om Nato driver igenom sin vilja, och låter det svenska fastlandet höra till Natos militärkommando i Norfolk, USA, medan Gotland tilldelas militärkommandot i Brunssum i Nederländerna.
Natos militära verksamhet leds från tre stycken operativa högkvarter: Militärkommandot i Norfolk (USA) ansvarar för försvarsplanering och insatser i det Nordantlantiska området och i Skandinavien. Militärkommandot i Brunssum (Nederländerna) fokuserar på på Tyskland, Polen och Baltikum och militärkommandot i Neapel (Italien) fokuserar på södra Europa.
Nato vill nu dra gränsen mellan de två områdena som styrs från Norfolk respektive Brunssum strax utanför den svenska östkusten, vilket innebär att det svenska fastlandet och Gotland kommer att höra till olika militärkommandon.
Under försvarsministermötet i juni enades Natos medlemsländer om detta och beslutet ska befästas på det kommande Nato-toppmötet i Washington. Sveriges försvarsminister Pål Jonson (M) ser dock inga problem med att Sverige delas upp.
– Det som kommer dyka upp nu på Washington-mötet blir en befästelse av att Sverige och de andra nordiska länderna kommer tillhöra samma kommando i Nordamerika och det är bra för det nordiska försvarssamarbetet, säger Pål Jonson till SVT.
Försvarsministern menar att uppdelningen ”ska bygga på militär logik och inte politisk logik”, men att Sveriges uppfattning är att nationens territorium bör hållas samman.
Enligt Finländska Hufvudstadsbladet är det framför allt är de baltiska länderna som vill att Nato-öarna Gotland, Åland och Bornholm i Östersjön samtliga ska till höra militärkommandot i Nederländerna.
Gotland är sedan länge betraktat som en ö med stor strategisk betydelse för hela Östersjöområdet, eftersom den som äger tillgång till Gotland och kan placera sina vapensystem på ön, kan slå långt in på fiendens territorium vid en konfliktsituation. ”Att Gotlands strategiska betydelse återuppstår är avgörande för att förankra Nato-alliansens säkerhet”, skrev nyligen Rany Ballout i Diplomatic Courier, och fortsätter:
Gotlands närhet till Ryssland och de baltiska staterna – Lettland, Litauen och Estland – gör det strategiskt värdefullt för att skydda Natos östra flank i händelse av en militär konflikt mellan Ryssland och NATO. Dess närhet till den ryska Kaliningrad-exklaven, där Ryssland har en betydande militär arsenal, understryker ytterligare dess betydelse. Gotlands strategiska betydelse [—], har successivt ökat sedan Rysslands annektering av Krim 2014 och nådde sin topp med Rysslands storskaliga invasion av Ukraina i februari 2022. Nu när Sverige gick med i Nato i mars framstår Gotland som mycket centralt för det kollektiva försvaret av Nato, särskilt de baltiska staterna.